Trajni nasadi su najveći zagađivači tla i vode. Živimo kraj vinograda i od njega te nismo htjeli sebe trovati. Zato smo ušli u ekološku proizvodnju i od lipnja 2003. imamo rješenje da naša vina mogu nositi ekoznak, kaže Branko Čegec, prvi proizvođač ekoloških vina u Hrvatskoj. Ekološka proizvodnja, rekao je Čegec, nije za svakog.
- Ne mogu to raditi oni koji trče za profitom. Proizvodnja je skuplja, a vina ne mogu postići puno veću cijenu. To je pitanje karaktera – pojašnjava. Obitelj je imala mješovito poljoprivredno gospodarstvo pa je mogla prihvatiti ekološke i biodinamičke nazore o cjelovitoj proizvodnji. Na deset hektara proizvode hranu za stoku čijim gnojem prihranjuju dva hektara vinograda. Usvojili su i biodinamičke principe, ali ne vole o tome govoriti.
- Kad se priča o kravljim rogovima, čajevima i sličnim pripravcima, ljudi se pitaju je li to nekakvo vračanje. Teško je svakom objasniti što znači biodinamika i kakve prednosti nosi – rekao je Branko.
Obitelj Čegec prva u Hrvatskoj sadi i višestruke križance vinove loze, koji zahtijevaju triput manje prskanja zaštitnim sredstvima nego europska vinova loza. Nisu to američki izvravni hibridi, od kojih je zabranjena proizvodnja vina, nego loze koje su u Švicarskoj već uobičajene.
- Eksperimentiramo pod nadzorom Jasminke Katroglan Kontić sa zagrebačkog Agronomskog fakulteta. Otporne su na glavne gljivične bolesti peronosporu, pepelnicu i sivu plijesan – objašnjava.
To su crne loze chancellor, marechal Foch, Leon Millot, cabernet cortis, muscat bleu, regent i monarch te bijele jochanniter i solaris. Kušali smo vino od chancellora. Iako je vinificirano poput običnog vina, ima arome španjolskoga fortificiranog vina sherry, pomalo čak podsjeća i na orehovac. Budući da su sva Čegecova vina prepoznatljiva po intenzivnijim aromama, i ovo će se dobro uklopiti. Naravno, ako budu dobri rezultati i struka te križance uvrsti na popis preporučenih ili dopuštenih.